MAGYAR KÉPZŐMŰVÉSZETI EGYETEM
BUDAPEST

KÖZBESZERZÉSI SZABÁLYZAT

2012.

Tartalomjegyzék
A szabályzat célja
Szabályzat hatálya, alkalmazási köre
Szabályzat viszonya a jogszabályokhoz
Szabályzat személyi hatálya
Szabályzat tárgyi hatálya
Kivételek
Szabályzat időbeli hatálya
Kapcsolódó dokumentumok
Eljáró és az eljárásba bevont személyek, szervezetek
A szabályzattal kapcsolatos felelősségek és kötelezettségek
A közbeszerzési eljárásokban közreműködők
Döntéshozók
Igénylő szervezeti egység
Közbeszerzési Bírálóbizottság
Közbeszerzési Bizottság
Külső szakértő
Általános eljárási szabályok, rendelkezések
Értelmező rendelkezések
A közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos közös rendelkezések
A közbeszerzés előkészítése
Közbeszerzés tervezése
A közbeszerzés értékének meghatározása (becsült érték meghatározása)
Közbeszerzési Terv és a statisztikai adatszolgáltatás
Közbeszerzési eljárás dokumentálása
Közbeszerzési eljárás nyilvánossága
Közbeszerzési eljárások
Alkalmazandó eljárásrend
A közbeszerzési eljárás fajtái
Előzetes összesített tájékoztató
Az uniós értékhatárt elérő értékű közbeszerzések szabályai
A nemzeti eljárásrend
Hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás
Közbeszerzési eljárásokhoz kapcsolódó egyéb rendelkezések
Egyetemi közbeszerzési eljárások rendje
Közbeszerzési eljárás indításának feltételei
Közbeszerzési eljárások lefolytatásának rendje
Eljárás megindítása és dokumentáció elkészítése
Bírálat
Szerződéskötés
Belső ellenőrzés
A közbeszerzési értékhatárt el nem érő beszerzések rendje
Az egyszerűsített beszerzés szabályai
A nettó ötvenmillió forint értéket elérő, nem közbeszerzés-köteles beszerzések
Hatályba léptető és záró rendelkezések
Mellékletek:
Bizottsági tag megbízása
Összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozat
Bírálóbizottsági jegyzőkönyv

A szabályzat célja
1. § 	
(1)	A Magyar KépzőművészetiEgyetem a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény alapján az Egyetem által indított közbeszerzési eljárások rendjét az alábbiak szerint szabályozza:
(2)	A Magyar KépzőművészetiEgyetem a közpénzek ésszerű felhasználása átláthatóságának és széleskörű nyilvános ellenőrizhetőségének megteremtése, továbbá a közbeszerzések során a verseny tisztaságának biztosítása érdekében a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény (továbbiakban Kbt.) és a kapcsolódó jogszabályokkal összhangban alkotja meg jelen szabályzatát. A szabályzat célja továbbá a mikro-, kis- és középvállalkozások közbeszerzési eljárásban való részvételének, a fenntartható fejlődés, az állam szociális célkitűzései és a jogszerű foglalkoztatás elősegítése.
(3)	A szabályzat meghatározza az Egyetem által indított közbeszerzési eljárások előkészítésének, lefolytatásának, belső ellenőrzésének feladatmegosztását, felelősségi rendjét, az Egyetem nevében eljáró, illetőleg az eljárásba bevont személyek, szervezetek felelősségi körét és a közbeszerzési eljárások dokumentálási rendjét.

Szabályzat hatálya, alkalmazási köre
Szabályzat viszonya a jogszabályokhoz

2. § 	
(1)	A Magyar KépzőművészetiEgyetem a Kbt. 6.§ (1) bekezdésének b) pontja alapján mint költségvetési szerv tartozik a Kbt. hatálya alá.
(2)	A szabályzat - a Kbt. legfontosabb elemeit kiemelve - alapvetően az Egyetemre vonatkozó sajátos és különös szabályokat tartalmazza, ezért azt a Kbt-vel és a vonatkozó jogszabályokkal, az Európai Unió intézményeinek közbeszerzési tárgyú rendeleteivel, irányelveivel, a Közbeszerzések Tanácsa ajánlásaival, tájékoztatóival együtt kell használni. Amennyiben a szabályzat valamely rendelkezése jogszabállyal ellentétes, úgy az ilyen rendelkezés helyett a jogszabály megfelelő rendelkezését kell alkalmazni.
(3)	A közbeszerzési eljárásnak a Kbt-ben meghatározott szabályaitól csak annyiban lehet eltérni, amennyiben azt a Kbt. kifejezetten megengedi. Amennyiben a szabályzat rendelkezései eltérést mutatnak a Kbt. kógens rendelkezéseihez képest, úgy a Kbt. rendelkezéseit kell alkalmazni.
Szabályzat személyi hatálya
3. § 	
(1)	Jelen szabályzat szervezeti és személyi hatálya kiterjed az Egyetem valamennyi szervezeti egységére és a hallgatói önkormányzatra (a továbbiakban: HÖK), valamint az Egyetem valamennyi alkalmazottjára, függetlenül attól, hogy az alkalmazás közalkalmazotti-, vagy egyéb jogviszonyban történik.

Szabályzat tárgyi hatálya
4. § 	
(1)	Jelen szabályzatot kell alkalmazni azon közbeszerzésekben, amelyeket az Egyetem visszterhes szerződés megkötése céljából köteles lefolytatni megadott tárgyú és értékű beszerzések megvalósítása érdekében.
(2)	Jelen szabályzat tárgyi hatálya kiterjed árubeszerzésre, építési beruházásra, építési koncesszióra, szolgáltatás megrendelésre, szolgáltatási koncesszióra, ha annak értéke a beszerzés megkezdésekor eléri, vagy meghaladja a közbeszerzési értékhatárokat, figyelembe véve a Kbt. 18.§-ában szabályozott összeszámítási szabályokat. A szabályzat hatálya kiterjed továbbá a központosított közbeszerzés körébe tartozó, - a központosított közbeszerzési rendszerhez történő önkéntes csatlakozással érintett - országosan kiemelt termékek beszerzésére, amennyiben a beszerzés egybeszámítási szabályok szerint figyelembe vett értéke eléri a közbeszerzési értékhatárt.
(3)	A szabályzat hatálya kiterjed valamennyi, a Kbt. hatálya alá tartozó beszerzésre a pénzügyi forrástól függetlenül, az alábbiak kivételével:
a)	A Kbt. 9. §. tartalmazza azokat az eseteket, amikor nem kell alkalmazni a Kbt. és a vonatkozó hatályos jogszabályok előírásait.
b)	A közösségi értékhatárokat el nem érő beszerzések esetén a Kbt. 120. §-a tartalmazza azokat az eseteket, amikor a nemzeti eljárásrend szerinti közbeszerzési eljárást nem kell alkalmazni.
c)	A központosított közbeszerzés hatálya alá tartozó, országosan kiemelt termékek vonatkozásában az összeszámítási szabályokat figyelembe véve, kivétel csak a vonatkozó hatályos jogszabályban foglalt feltételek fennállása esetén lehetséges.
(4)	Az értékhatárokat a Közbeszerzések Tanácsa minden évben közzé teszi a Közbeszerzési
Értesítőben.

Kivételek
5. § 	
(1)	Nem kell alkalmazni a Kbt. és jelen szabályzat előírásait jelen paragrafusban meghatározott esetekben.
(1)	
(2)	Nem kell alkalmazni a Kbt. és jelen szabályzat előírásait az alábbi esetekben:
A Kbt. 9. §-ban foglaltak, melyek közül az Egyetemre az alábbi kitételek vonatkoztathatók:
aa.	a központi beszerző szervezet által közbeszerzési eljárás útján beszerzett áru, szolgáltatás vagy építési beruházás megrendelésére azon szervezetek részéről, amelyek javára a központi beszerző szervezet közbeszerzési szerződést kötött;
ab.	ha a szolgáltatási koncesszió a koncessziós törvény hatálya alá tartozik, azzal,
hogy a koncessziós törvény szerinti eljárásról az ajánlatkérőnek a Közbeszerzési
Hatóságot haladéktalanul írásban tájékoztatnia kell;
ac.	azokra a megállapodásokra, amelyeket
acl. a Kbt. 6. § (1) bekezdés a)-d) pontja szerinti ajánlatkérő és az egyedüli tulajdonában lévő gazdálkodó szervezet köt egymással, amely felett az ajánlatkérő - tekintettel a közfeladat, illetve a közszolgáltatás ellátásával vagy ellátásának megszervezésével összefüggő feladatára - az ügyvezetési jellegű feladatok ellátását illetően teljes körű ellenőrzési jogokkal rendelkezik és képes a gazdálkodó szervezet stratégiai céljainak és fontos döntéseinek alapvető befolyásolására, feltéve hogy a szerződéskötést követően a gazdálkodó szervezet adott üzleti évben elért nettó árbevételének legalább 80%-a az egyedülitag (részvényes) ajánlatkérővel kötendő szerződések teljesítéséből származik,
ac2. a Kbt. 6. § (1) bekezdés a)-d) pontja szerinti ajánlatkérő és olyan gazdálkodó szervezet köt egymással, amelynek részvényei vagy üzletrészei kizárólag ezen ajánlatkérő és más a Kbt. 6.§ (1) bekezdés a)-d) pontja szerinti ajánlatkérő(k) tulajdonában vannak, amely felett az ajánlatkérők -tekintettel a közfeladat, illetve a közszolgáltatás ellátásával vagy ellátásának megszervezésével összefüggő feladatára - az ügyvezetési jellegű feladatok ellátását illetően teljes körű ellenőrzési jogokkal közösen rendelkeznek és képesek a gazdálkodó szervezet stratégiai céljainak és fontos döntéseinek alapvető befolyásolására, feltéve, hogy a szerződéskötést követően a gazdálkodó szervezet adott üzleti évben elért nettó árbevételének legalább 80%-a a tag ajánlatkérőkkel kötendő szerződések teljesítéséből származik;
a)	A (2) bekezdés ac) pontja szerinti szerződések - ha törvény eltérően nem rendelkezik -határozott időre, legfeljebb öt évre köthetők. A (2) bekezdés ac) pontja alkalmazásában a szerződések teljesítéséből származik az azok alapján, harmadik személyek részére teljesített közszolgáltatás ellenértéke is, tekintet nélkül arra, hogy az ellenértéket az ajánlatkérő vagy a közszolgáltatást igénybe vevő személy fizeti meg.
b)	A (2) bekezdés ac1. és a ac2. pontjaiban rögzített feltételeknek a szerződés teljes időtartama alatt fenn kell állniuk. Amennyiben a (2) bekezdés ac1. és a ac2 pontjaiban rögzített feltételek már nem állnak fenn, ajánlatkérő a szerződést olyan határidővel jogosult és köteles felmondani, hogy a közfeladat ellátásáról (közbeszerzési eljárás lefolytatásáról) gondoskodni tudjon.
c)	A Kbt. és jelen szabályzat szerinti eljárást - ha a közbeszerzés tárgya szolgáltatás megrendelés - nem kell alkalmazni a következő esetekben:
a)	
a)	meglévő építmény vagy egyéb ingatlan vétele vagy ingatlanra vonatkozó egyéb jognak a megszerzése; kivéve az ilyen szerződéssel összefüggő pénzügyi szolgáltatásra irányuló (bármilyen formában, illetve tartalommal megkötött) szerződést;
b)	munkaszerződés, közszolgálati, közalkalmazotti jogviszony, ügyészségi szolgálati jogviszony, bírósági jogviszony, igazságügyi alkalmazotti szolgálati jogviszony, a fegyveres szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonya;
c)	kutatási és fejlesztési szolgáltatás; kivéve, ha annak eredményét kizárólag az ajánlatkérő hasznosítja tevékenységi körében, és az ellenszolgáltatást teljes mértékben az ajánlatkérő teljesíti;
d)	ha a szolgáltatást a Kbt. 6. § (1) bekezdés a)-c) pontjaiban meghatározott ajánlatkérők valamelyike vagy általuk létrehozott társulás jogszabály alapján fennálló kizárólagos jog alapján nyújtja;
e)	ha valamely közfeladat ellátását egy Kbt. 6. § (1) bekezdés a)-c) pontja szerinti ajánlatkérő egy másik Kbt. 6. § (1) bekezdés a)-c) pontok szerinti ajánlatkérőnek adja át olyan módon, hogy az az átruházó ajánlatkérőtől teljesen függetlenül és saját felelősséggel, haszonszerzési cél nélkül végzi a feladat ellátását.
(5)	A Kbt. és jelen szabályzat előírásait nem kell alkalmazni az uniós értékhatárt el nem érő
értékű beszerzések tekintetében:
a)	A Kbt. 120. §-ban foglaltak, melyek közül az Egyetemre az alábbi kitételek vonatkoztathatók:
aa.	a Kbt. 4. melléklet szerinti szállodai és éttermi szolgáltatásokra, szórakoztató,
kulturális és sportszolgáltatásokra;
ab.	a hideg élelmiszer és főzési alapanyag, friss, illetve feldolgozott zöldség és
gyümölcs, tej és tejtermék, gabonafélék, kenyér és pékáru, méz, tojás, kertészeti
növény beszerzésére;
ac.	olyan szolgáltatás megrendelése esetében, amely az ajánlatkérő alaptevékenysége ellátásához szükséges irodalmi (szakirodalmi, tudományos) mű létrehozására,tanácsadói vagy személyi tolmácsolási tevékenység végzésére irányul;
ad.	hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenység igénybevételére;
(6)	Az ajánlatkérő a Kbt. 22. § (2) bekezdése alapján lehetővé teszi a jelen szabályzattól történő eltérést a közbeszerzési bizottság eseti határozata alapján, különösen az alábbi esetekben:
a)	Amennyiben Ajánlatkérő más ajánlatkérő javára meghatalmazás alapján folytat le közbeszerzési eljárást, vagy több ajánlatkérő közösen valósít meg közbeszerzést olyan módon, hogy Ajánlatkérőt hatalmazzák meg az eljárás lefolytatásával [Kbt. 21.§ (2)-(3)].
b)	Keretmegállapodásos eljárás alkalmazásakor.
c)	Egyéb esetben a Közbeszerzési Bizottság döntése alapján.
(7)	Nem kell alkalmazni a Kbt. és jelen szabályzat előírásait nemzeti értékhatárok alatti beszerzések tekintetében.

Szabályzat időbeli hatálya

6. § 	
(1)	Jelen szabályzat rendelkezéseit a hatályba lépése után megkezdett közbeszerzésekre, tervpályázati eljárásokra és ezen eljárások alapján megkötött szerződésekre, továbbá az ezen eljárásokkal kapcsolatban kérelmezett, kezdeményezett vagy hivatalból indított jogorvoslati eljárásokra, illetőleg kérelmezett előzetes vitarendezési eljárásokra kell alkalmazni.

Kapcsolódó dokumentumok

7. § 	
(1) Az szabályzat hatályba lépésekor hatályos közbeszerzési törvény és kapcsolódó jogszabályok, ajánlások, útmutatók.

Eljáró és az eljárásba bevont személyek, szervezetek

8. § 	
(1)	Az Egyetem közbeszerzési tevékenységének irányítása a gazdasági főigazgató feladat- és hatáskörébe tartozik.
(2)	A közbeszerzési eljárásban részt vevő személyek és testületek:
a)	rektor;
b)	gazdasági főigazgató;
c)	Közbeszerzési Bizottság;
d)	Közbeszerzési Bírálóbizottság.

(3)	A közbeszerzési bizottság állandó tagjai:
a)	az Egyetem megbízott jogi tanácsadója vagy más, általa, ennek hiányában a rektor által kijelölt, közbeszerzési és jogi szakértelemmel rendelkező személy(ek), mint közbeszerzési és jogi szakértelemmel rendelkező személy;
b)	az Egyetem gazdasági főigazgatója, vagy más, általa, ennek hiányában a rektor által kijelölt, pénzügyi szakértelemmel rendelkező személy, mint pénzügyi szakértelemmel rendelkező személy;
c)	a beszerzést megvalósító szervezeti egység vezetője, vagy más, általa, ennek hiányában a gazdasági főigazgató által kijelölt, a közbeszerzés tárgya szerinti szakértelemmel rendelkező személy.

(4)	A közbeszerzési bizottság nem állandó tagjai:
a)	pályázati forrásból megvalósuló közbeszerzési eljárás esetén a pályázati szerződésben meghatározott személy,
b)	az Európai Unió finanszírozásával megvalósuló projektek esetén a támogatási szerződésben meghatározott szervezet által kijelölt szakértő,
c)	a Képző- és Iparművészeti Szakközépiskolát érintő közbeszerzési eljárások lefolytatása során a Képző- és Iparművészeti Szakközépiskola igazgatója által delegált személy,
d)	más meghívott tag.
(5)	A Közbeszerzési Bírálóbizottság állandó tagjai:
a)	az Egyetem megbízott jogi tanácsadója vagy más, általa, ennek hiányában a rektor által kijelölt, közbeszerzési és jogi szakértelemmel rendelkező személy(ek), mint közbeszerzési és jogi szakértelemmel rendelkező személy;
b)	az Egyetem gazdasági főigazgató-helyettese, vagy a rektor által kijelölt pénzügyi szakértelemmel rendelkező személy, mint pénzügyi szakértelemmel rendelkező személy;
c)	a beszerzést megvalósító szervezeti egység vezetője, vagy más, általa, ennek hiányában a gazdasági főigazgató által kijelölt, a közbeszerzés tárgya szerinti szakértelemmel rendelkező személy.
(6)	A közbeszerzési bizottság nem állandó tagjai:
a)	pályázati forrásból megvalósuló közbeszerzési eljárás esetén a pályázati szerződésben meghatározott személy,
b)	az Európai Unió finanszírozásával megvalósuló projektek esetén a támogatási szerződésben meghatározott szervezet által kijelölt szakértő,
c)	a Képző- és Iparművészeti Szakközépiskolát érintő közbeszerzési eljárások lefolytatása során a Képző- és Iparművészeti Szakközépiskola igazgatója által delegált személy,
d)	más meghívott tag.
(7)	A közbeszerzési eljárás előkészítése és lefolytatása során a Közbeszerzési Bírálóbizottság állandó és a közbeszerzés tárgya szerinti bevont szakértő tagjai együttműködésre kötelezettek.
(8)	Az ajánlatkérő nevében eljáró és az eljárásba bevont személynek, szervezetnek a közbeszerzési eljárás előkészítésében, lebonyolításában, illetve annak belső ellenőrzésében való részvétele előtt összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozatot kell kitöltenie.
(9)	Az összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozatokat az adott közbeszerzés iratainak dokumentumaival együtt kell nyilvántartani.

A szabályzattal kapcsolatos felelősségek és kötelezettségek
9. § 	
(1)	A rektor felelős a jelen szabályzat elkészítéséért és kiadásáért.
(2)	A rektor köteles biztosítani, hogy

a)	a közbeszerzési eljárások vonatkozó jogszabályoknak megfelelő lefolytatásához a szükséges feltételek rendelkezésre álljanak;
b)	a szabályzat mindenkor feleljen meg a vonatkozó jogszabályok által támasztott követelményeknek;
c)	a szabályzatban előírt rendelkezések megszegésére vonatkozó minden értesülés kivizsgálásra kerüljön; és az értesülés alapján kezdődő vizsgálat az eset összes körülményére terjedjen ki.
(3)	A jelen szabályzat és módosításainak előkészítése az Egyetem megbízott jogászának, a szabályzat Szenátus elé terjesztése a gazdasági főigazgató feladata.

A közbeszerzési eljárásokban közreműködők
10. § 	
(1)	Az Egyetem közbeszerzési eljárásaiban közreműködők munkájukat a legnagyobb gondossággal és körültekintéssel a szabályzatban foglaltak maradéktalan betartásával kötelesek végezni.
(2)	A közbeszerzési eljárásban közreműködő a közbeszerzési eljárással kapcsolatosan munkája során tudomására jutott valamennyi információt, tényt és körülményt megőrizni köteles, azt harmadik személynek nem adhatja át, illetőleg nyilvánosságra nem hozhatja.

Döntéshozók
11. § 	
(1)	A rektor és a gazdasági főigazgató a közbeszerzési eljárások döntéshozója.Abban az esetben, ha a közbeszerzés a Képző- és Iparművészeti Szakközépiskolát érintő közbeszerzési eljárásokban az eljárás döntéshozója a gazdasági főigazgató és a Képző- és Iparművészeti Szakközépiskola igazgatója.
(2)	Az eljárást lezáró kizárólag egyhangú lehet.
(3)	Az eljárást lezáró döntést meghozó személy a Kbt. 22.§ (5) bekezdésének megfelelően, nem lehet a Közbeszerzési Bírálóbizottság tagja.
(4)	A döntéshozók feladata:

a)	jóváhagyni a közbeszerzési tervet, az éves statisztikai összegezést, valamint a külső szakértőkkel kötendő szerződéseket;
b)	döntés a közbeszerzési eljárás lefolytatásáról;
c)	a Közbeszerzési Bírálóbizottság állásfoglalása és döntési javaslata alapján döntés az ajánlat érvénytelenné nyilvánításáról, illetve az ajánlattevő kizárásáról, meghozza az eljárást lezáró döntést,
d)	döntés a közbeszerzési szerződések megkötéséről és azok aláírása, ellenjegyzése,
e)	közbeszerzési eljárás ellen kezdeményezett jogorvoslati eljárás esetén kijelölni az Egyetem képviselőjét.

Igénylő szervezeti egység
12. § 	
(1)	Igénylő szervezeti egységek: az Egyetem szervezeti egységei, a Hallgatói Önkormányzat (továbbiakban: szervezeti egység).
(2)	Minden igénylő szervezeti egység vezetője jelen szabályzat szerint köteles a szervezeti egységére vonatkozó közbeszerzési javaslatot előkészíteni.
(3)	Az igénylő szervezeti egység köteles a Közbeszerzési Bizottság és Közbeszerzési Bírálóbizottságmunkáját segítve együttműködni a közbeszerzési eljárás lefolytatásában.

Közbeszerzési Bírálóbizottság
13. § 	
(1)	A Közbeszerzési Bírálóbizottság testületként működik, döntéseit ülésein hozza. A Közbeszerzési Bírálóbizottság üléseit igény szerint tartja, melyet az elnök hív össze, az ülés céljainak megjelölésével. A közbeszerzési Bírálóbizottság maga választja meg elnökét.
(2)	A bizottság határozatait egyszerű szótöbbséggel hozza. Szavazategyenlőség esetén a Közbeszerzési Bírálóbizottság elnökének szavazata dönt. A bizottsági munkáról jegyzőkönyv készül, amelynek részét képezik a tagok indokolással ellátott bírálatai.
(3)	A Közbeszerzési Bírálóbizottság feladata:

a)	a felhívás esetleges módosításának és helyesbítésének jóváhagyása;
b)	a bontási eljárás lefolytatása és az eljárás hitelesítése;
c)	a jelentkezések/ajánlatok hiányosságainak megállapítása;
g)	a jelentkezők/ajánlattevők alkalmasságának, illetve alkalmatlanságának, a jelentkezések/ajánlatok érvényességének, illetve érvénytelenségének megállapításáról javaslat készítése a döntéshozó felé;
h)	tárgyalásos eljárás esetén a tárgyalás(ok) lefolytatása;
i)	az érvényes ajánlatok bírálata;
j) a döntési javaslat összeállítása és jóváhagyásra történő előterjesztése; k) az eredményhirdetési eljárás hitelesítése;
l) előzetes vitarendezési kérelem esetén kialakítja és képviseli az Egyetem álláspontját; m) jogorvoslati eljárás megindítása esetén az Egyetem álláspontjának kialakítása.
(4)	A Közbeszerzési Bírálóbizottság munkájának eredményességéért és feladatainak maradéktalan elvégzéséért a Közbeszerzési Bírálóbizottság elnöke a felelős.

Közbeszerzési Bizottság
14. § 	
(1)	A Közbeszerzési Bizottság testületként működik, döntéseit ülésein hozza név szerinti szavazással. A Közbeszerzési Bírálóbizottság üléseit igény szerint tartja, melyet az elnök hív össze, az ülés céljainak megjelölésével. A közbeszerzési Bizottság maga választja meg elnökét.
(2)	A bizottság határozatait egyszerű szótöbbséggel hozza. Szavazategyenlőség esetén a Közbeszerzési Bírálóbizottság elnökének szavazata dönt. A bizottsági munkáról jegyzőkönyv készül, amelynek részét képezik a tagok indokolással ellátott bírálatai.
(3)	A Közbeszerzési Bírálóbizottság feladata minden olyan előkészítő, adminisztrációs illetve bármilyen egyéb feladat, amely jelen szabályzat vagy jogszabály szerint nem a Közbeszerzési Bírálóbizottság vagy a Döntéshozók feladata.

Külső szakértő
15. § 	
(1)	A gazdasági főigazgató javaslatára a rektor dönthet úgy, hogy a közbeszerzési eljárás lebonyolítására külső szakértőt kér fel.
(2)	A közbeszerzési eljárásba a Közbeszerzések Tanácsa által vezetett névjegyzékben szereplő hivatalos közbeszerzési tanácsadót és/vagy egyéb szakértőt (továbbiakban: megbízott szakértő) lehet bevonni. A megbízott szakértő feladatát szerződésben egyértelműen rögzíteni kell. Ilyen esetben a megbízott szakértő látja el a közbeszerzési és jogi szakértő feladatait, illetve viseli a közbeszerzési és jogi szakértő felelősségét függetlenül attól, hogy más közbeszerzési és jogi szakértő is szerepel az eljárásban. Több megbízott szakértő eljárása esetén a felelősségük egyetemleges.

Általános eljárási szabályok, rendelkezések

Értelmező rendelkezések
16. § 	

(1)	Ajánlatkérő: jelen szabályzatban ajánlatkérő az Egyetem.
(2)	Árubeszerzés: olyan visszterhes szerződés, amelynek tárgya forgalomképes és birtokba vehető ingó dolog tulajdonjogának vagy használatára, illetőleg hasznosítására vonatkozó jognak - vételi joggal vagy anélkül történő - megszerzése az ajánlatkérő részéről. Az árubeszerzés magában foglalja a beállítást és üzembe helyezést is.
(3)	Építési beruházás: olyan visszterhes szerződés, amelynek tárgya a következő valamelyik munka megrendelése (és átvétele) az ajánlatkérő részéről:
(4)	A Kbt. 1. számú mellékletében felsorolt tevékenységek egyikéhez kapcsolódó munka kivitelezése vagy kivitelezése és külön jogszabályban meghatározott tervezése együtt;
(5)	építmény kivitelezése vagy kivitelezése és külön jogszabályban meghatározott tervezése együtt;
(6)	az ajánlatkérő által meghatározott követelményeknek megfelelő építmény bármilyen eszközzel, illetőleg módon történő kivitelezése.
(7)	Építési koncesszió olyan építési beruházás, amely alapján az ajánlatkérő ellenszolgáltatása az építmény hasznosítási jogának meghatározott időre történő átengedése vagy e jog átengedése pénzbeli ellenszolgáltatással együtt.
(8)	Szolgáltatás megrendelése - árubeszerzésnek és építési beruházásnak nem minősülő -olyan visszterhes szerződés, amelynek tárgya különösen valamely tevékenység megrendelése az ajánlatkérő részéről. Szolgáltatás megrendelésének minősül az a szerződés,amelynek árubeszerzés és szolgáltatás a tárgya, ha a szolgáltatás értéke meghaladja az árubeszerzés értékét.
(9)	Közbeszerzési eljárás előkészítése: az adott eljárást megindító (meghirdető) hirdetmény, ajánlati/részvételi felhívás és a dokumentáció elkészítése, továbbá jelen szabályzat alkalmazásában a közbeszerzési terv, az előzetes összesített tájékoztató elkészítése.
(10)	Közbeszerzés megkezdése: a nyílt és kétszakaszos közbeszerzési eljárást megindító hirdetmény feladásának időpontja, a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás esetében pedig az ajánlattételi felhívás megküldése.
(11)	Megfelelő szakértelemmel rendelkező személy: az a személy, aki a közbeszerzés tárgyához kapcsolódó területen szakmai ismeretekkel, vagy a közbeszerzés területén gyakorlati tapasztalattal, szakmai (műszaki, pénzügyi, jogi stb.) ismeretekkel rendelkezik.
(12)	A közbeszerzés tárgya: árubeszerzés, építési beruházás, építési koncesszió, szolgáltatás megrendelése, illetőleg a szolgáltatási koncesszió.
(13)	Eljárásba bevont személyek: azok a személyek, akik az eljárás bármely szakaszában az ajánlatkérő nevében részt vesznek, eljárási, vagy előkészítő cselekményt végeznek.

A közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos közös rendelkezések
17. § 	
(1) A közbeszerzéssel, a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos közös rendelkezéseket teljes körűen a Kbt. III. fejezete tartalmazza.

A közbeszerzés előkészítése

Közbeszerzés tervezése
18. § 	

(1)	Az Egyetem köteles a költségvetési év elején - legkésőbb március 31. napjáig - éves összesített Közbeszerzési Tervet készíteni az adott évre tervezett közbeszerzéseiről, és azt a honlapján feltüntetni.

A közbeszerzés értékének meghatározása (becsült érték meghatározása)
19. § 	

(1)	Annak eldöntéséhez, hogy az adott beszerzés közbeszerzés keretében valósul-e meg (szerepeltetni kell-e a Közbeszerzési Tervben), és ha igen, milyen eljárás alkalmazandó, továbbá hogy az Egyetem beszerzését a legkedvezőbb feltételekkel valósítsa meg, meg kell határozni a beszerzés becsült értékét.
(2)	A Kbt. 11. § (1) bekezdése alapján a közbeszerzés értékén a közbeszerzés megkezdésekor annak tárgyáért általában kért vagy kínált - általános forgalmi adó nélkül számított, a Kbt. 12-18. §-okban foglaltakra tekintettel megállapított - legmagasabb összegű teljes ellenszolgáltatást kell érteni (a továbbiakban: becsült érték). A teljes ellenszolgáltatásba bele kell érteni az opcionális részt tartalmazó ajánlatkérés esetén az opcionális rész értékét.
(3)	A becsült érték meghatározása két lépésben történik: a piacfelmérés és a döntés a becsült értékről.
(4)	A piacfelmérés a beszerzést kezdeményező egységvezető felelőssége, az egységvezetőnek kell elégséges információval rendelkeznie. Ennek keretében az egységvezető vagy az általa kijelölt munkatárs az interneten keresztül, a cégek honlapjáról, vagy más alkalmas módon dokumentáltan gyűjt információt a beszerzés tárgyáért kért ellenszolgáltatásra vonatkozóan. A piacfelmérés keretében - amennyiben a beszerzés tárgya azt lehetővé teszi - legalább 5 potenciális ajánlattevőt kell megkeresni.Amennyiben ez nem lehetséges, vagy indokolatlan időráfordítással járna, a szokásos piaci árakat egyéb, általa relevánsnak tartott forrás alapján is ismertetheti.
(5)	Az összegyűjtött információkat tartalmazó oldalakat az egységvezető vagy az általa kijelölt munkatárs kinyomtatja és átadja a gazdasági főigazgatónak, aki meghatározza a becsült értéket.

20. § 	
(1)	A becsült érték meghatározásánál különösen figyelemmel kell lenni a Kbt. 18. §.-ban foglalt rendelkezésekre. E szerint tilos a Kbt. vagy a Kbt. Második Része alkalmazásának megkerülése céljából a közbeszerzést részekre bontani.
(2)	Az ajánlatkérőnek egybe kell számítania azon hasonló áruk beszerzésére, vagy szolgáltatások megrendelésére irányuló szerződések értékét, amelyekkel kapcsolatban a beszerzési igény egy időben merül fel, valamint az ugyanazon építési beruházás megvalósítására irányuló szerződések értékét.
(3)	A (2) bekezdéstől eltérően mindig a Kbt. Harmadik Része szerinti eljárás alkalmazható olyan szerződés megkötésére, amelynek becsült értéke - a (2) bekezdés alkalmazása nélkül - szolgáltatás megrendelése és árubeszerzés esetében 21 031 200 forintnál, az építési beruházások esetében pedig 262 890 000 forintnál kevesebb, feltéve, hogy ezen egybe nem számított rész értéke nem haladja meg annak az értéknek a húsz százalékát, amit a (2) bekezdés alkalmazása esetén állapított volna meg az ajánlatkérő a beszerzés becsült értékeként.
(4)	Amennyiben a beszerzés becsült értéke a (2) bekezdés szerint az uniós értékhatárt elérné, a (3) bekezdés alapján nem alkalmazhatóak azok a rendelkezések, amelyeket a Kbt. Harmadik Része a törvény alkalmazása alól kivételként határoz meg [Kbt. 120. §].
(5)	Amennyiben az ajánlatkérő egy közbeszerzési eljáráson belül teszi lehetővé a részekre történő ajánlattételt, minden rész értékét egybe kell számítani a közbeszerzés becsült értékének meghatározásakor.
(6)	Egy időben felmerülő beszerzésnek kell tekinteni a közbeszerzési terv összeállításakor már ismert igényeket tekintet nélkül a beszerzés forrására.
(1)	

Közbeszerzési Terv és a statisztikai adatszolgáltatás
21. § 	
(1)	A Közbeszerzési Terv elkészítéséhez az Egyetem valamennyi egységvezetője és a hallgatói önkormányzat elnöke minden év január 30-ig köteles eljuttatni az éves beszerzési igényét a beszerzés becsült értékére vonatkozó, jelen szabályzat szerinti piacfelmérés eredményével és irataival együtt a gazdasági főigazgatóhoz. A Közbeszerzési Tervben szerepeltetni kell a központosított közbeszerzési rendszer hatálya alá tartozó kiemelt termékek közbeszerzésére vonatkozó igényeket is. A Közbeszerzési Terv elkészítéséért az egységvezetők által átadott információk alapján a közbeszerzési bizottság a felelős.
(2)	A Közbeszerzési Tervet a közbeszerzési bizottság minden év március 20-áig terjeszti fel a rektorhoz jóváhagyásra.
(3)	A Közbeszerzési Tervet, és annak módosításait is a rektor hagyja jóvá.
(4)	A Közbeszerzési Tervet a jelen szabályzatban meghatározott formában és tartalommal kell elkészíteni.
(5)	A Közbeszerzési Terv elkészítése előtt az Egyetem indíthat közbeszerzési eljárást, amelyet a tervben szintén megfelelően szerepeltetni kell.
(6)	A közbeszerzési terv nem vonja maga után az abban megadott közbeszerzésre vonatkozó eljárás lefolytatásának kötelezettségét. Az Egyetem továbbá a közbeszerzési tervben nem szereplő közbeszerzésre vagy a tervben foglaltakhoz képest módosított közbeszerzésre vonatkozó eljárást is lefolytathatja, ha az általa előre nem látható okból előállt közbeszerzési igény vagy egyéb változás merült fel. Ezekben az esetekben a közbeszerzési tervet módosítani kell az ilyen igény vagy egyéb változás felmerülésekor, megadva a módosítás indokát is.
(7)	Az Egyetem köteles a Közbeszerzési Hatóság vagy a jogszabályban az ajánlatkérő ellenőrzésére feljogosított szervek kérésére a közbeszerzési tervét megküldeni.
(8)	Ha olyan beszerzési igény merül fel bármelyik szervezeti egységnél, amely nem szerepel az előzetes jelentésben, azt az igény felmerülésekor haladéktalanul meg kell küldeni a gazdasági főigazgatónak.
(9)	A Közbeszerzési Terv az év közben felmerülő igényekkel módosítani kell.
(10)	A Közbeszerzési Tervet, valamint annak módosítását az Egyetem honlapján közzé kell tenni. A közbeszerzési tervnek a honlapon a tárgyévet követő évre vonatkozó közbeszerzési terv honlapon történő közzétételéig elérhetőnek kell lennie. A honlapon mindig csak az aktuális közbeszerzési tervnek kell elérhetőnek lennie.
(11) A tárgyévet követően el kell készíteni az éves statisztikai összegezést, melyre a hatályos jogszabály előírásait kell alkalmazni.
Közbeszerzési eljárás dokumentálása
22. § 	
(1)	Az Egyetem minden egyes közbeszerzési eljárását - annak előkészítésétől az eljárás alapján kötött szerződés teljesítéséig terjedően - írásban köteles dokumentálni.
(2)	A rektor a rektori hivatal útján köteles gondoskodni arról, hogy az adott közbeszerzési eljárás valamennyi eljárási cselekménye dokumentált legyen, és valamennyi beérkezett, illetve kiküldött irat iktatásra kerüljön. Az iratgyűjtőt olyan részletezéssel kell vezetni, hogy azokból a közbeszerzési eljárás folyamata, illetve az egyes eljárási cselekmények rekonstruálhatók legyenek.
(3)	A dokumentálás és a megőrzés a rektori hivatal feladata.
(4)	A gazdasági főigazgató köteles a mindenkor hatályos Kbt.-ben meghatározott, a közbeszerezési eljárás során keletkezett, és kötelezően közzéteendő dokumentumokat elektronikusan az Egyetem honlapján való közzétételről haladéktalanul gondoskodni.
(5)	Az Egyetem köteles a Közbeszerzési Hatóság vagy az illetékes szervek kérésére a közbeszerzéssel kapcsolatos iratokat megküldeni. Az iratok határidőn belül történő megküldéséről a gazdasági főigazgató gondoskodik.
(6)	A közbeszerzési eljárás során keletkező iratokból kivonat, illetve ezekről másolat kizárólag a gazdasági főigazgató engedélyével adható ki.
(7)	Az üzleti titoknak minősített adatokat és információkat bizalmasan kell kezelni. Minden egyéb adat és információ, így különösen az eljárás alapján megkötött szerződés tartalma közérdekű adatnak minősül.
(8)	A közbeszerzési eljárás előkészítésével, lefolytatásával és a szerződés teljesítésével kapcsolatban keletkezett összes iratot a közbeszerzési eljárás lezárulásától (Kbt. 30. § (2) bekezdése), illetőleg a szerződés teljesítésétől számított öt évig meg kell őrizni. Ha a közbeszerzéssel kapcsolatban jogorvoslati eljárás indult, az iratokat annak jogerős befejezéséig, de legalább az említett öt évig kell megőrizni.

Közbeszerzési eljárás nyilvánossága
23. § 	
(1)	Az Egyetem köteles az alábbi adatokat, információkat saját honlapján öt munkanapon belül közzétenni:
a)	a közbeszerzési tervet, valamint annak módosítását (módosításait);
b)	a Kbt. 9. § (1) bekezdés k) pontja alkalmazásával megkötött szerződéseket;
c)	az előzetes vitarendezéssel kapcsolatos Kbt. 79. § (2) bekezdése szerinti adatokat;
d)	a közbeszerzési eljárás kapcsán indult jogorvoslati eljárás vonatkozásában
e)	da) a kérelem e törvényben meghatározott adatait [Kbt. 137. § (9) bekezdés],
f)	db) a Közbeszerzési Döntőbizottság szerződés megkötését engedélyező végzését [Kbt. 144. § (4) bekezdés];
g)	a közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződéseket;
h)	a szerződés teljesítésére vonatkozó következő adatokat: hivatkozást a közbeszerzési
eljárást megindító hirdetményre, a szerződő felek megnevezését, azt, hogy a teljesítés
szerződésszerű volt-e, a szerződés teljesítésének az ajánlatkérő által elismert időpont-
ját, továbbá az ellenszolgáltatás teljesítésének időpontját és a kifizetett ellenszolgáltatás értékét;
i)	a külön jogszabályban meghatározott éves statisztikai összegzést.
(2) Az (1) bekezdés szerinti adatoknak, információknak a honlapon - ha a Kbt. másként nem rendelkezik - a közbeszerzési eljárás lezárulásától (Kbt. 30. § (2) bekezdése), illetőleg a szerződés teljesítésétől számított öt évig, ha a közbeszerzéssel kapcsolatban jogorvoslati eljárás indult, az iratokat annak jogerős befejezéséig, de legalább az említett öt évig kell elérhetőnek lenniük.

Közbeszerzési eljárások
24. § 	
(1)	Az Egyetem közbeszerzéseire a Kbt-ben meghatározott általános eljárási szabályai a mérvadóak.
(2)	Az Egyetem általános eljárásait eltérő szabályok szerint kell lefolytatni a beszerzés értékétől függően. E szerint különbséget kell tenni:
a)	uniós értékhatárokat elérő értékű közbeszerzések és
b)	nemzeti értékhatárokat elérő értékű közbeszerzések között (nemzeti eljárásrend).
(3)	A közösségi értékhatárokat a szabályzat 1. melléklete határozza meg.

Alkalmazandó eljárásrend
25. § 	
(1)	Az uniós értékhatárokat elérő vagy meghaladó értékű közbeszerzésekre a Kbt. Második Részét, az ezek alatti és egyben a nemzeti értékhatárokat elérő értékű közbeszerzésekre a Harmadik Részét alkalmazva kell eljárni, kivéve, ha a Kbt. másként rendelkezik.
(2)	A Kbt. 4. melléklete szerinti szolgáltatások esetében a Kbt. Harmadik Része alkalmazható. Ha a közbeszerzés tárgya olyan összetett szolgáltatás, amely a Kbt. 3. melléklete, valamint a 4. melléklete szerinti valamely szolgáltatást is magában foglal, Kbt. Harmadik Része alkalmazható, feltéve, hogy a 4. melléklet szerinti szolgáltatás értéke meghaladja a 3. melléklet szerinti szolgáltatás értékét.
(3)	A Kbt. 4. melléklete szerinti jogi szolgáltatások megrendelése esetében az ajánlatkérőnek nem kell közbeszerzési eljárást lefolytatnia, az uniós értékhatárt elérő értékű szerződés megkötéséről azonban a külön jogszabályban meghatározott hirdetményt közzé kell tenni és a szerződést szerepeltetni kell a külön jogszabályban foglaltak szerint elkészítendő éves statisztikai összegezésben.
(4)	Ha a beszerzés tárgya szolgáltatási koncesszió, Kbt. Harmadik Része alkalmazandó.
(5)	A Kbt. Második Részét építési koncesszió esetében a XIII. Fejezet szerinti különös szabályoknak megfelelően kell alkalmazni.
(6)	A tervpályázati eljárásra vonatkozó részletes szabályokat külön jogszabály határozza meg. Külön jogszabály meghatározhatja a tervpályázati eljárás lefolytatásának kötelező eseteit.
(7)	Az Egyetem a nemzeti eljárásrend szerinti közbeszerzési eljárásaiban a Kbt. 121. § (1) bekezdés b) pontja szerint jár el. Azaz a Kbt. Második Részében meghatározott szabályok szerint a Kbt. 122. §-ában foglalt eltérésekkel.

A közbeszerzési eljárás fajtái:
26. § 	
(1)	A közbeszerzési eljárás nyílt, meghívásos, tárgyalásos eljárás vagy versenypárbeszéd lehet. Tárgyalásos eljárást és versenypárbeszédet csak akkor lehet alkalmazni, ha azt a Kbt. XII. fejezete megengedi. A tárgyalásos eljárás hirdetmény közzétételével induló vagy hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás lehet.
(2)	Az Egyetem keret-megállapodásos eljárást is alkalmazhat.
(3)	Az Egyetem dinamikus beszerzési rendszert hozhat létre és működtethet, amelynek célja, hogy meghatározott közbeszerzések megvalósítása érdekében lefolytatandó eljárásokban a részvételre jogosultakat előre kiválassza. A dinamikus beszerzési rendszerre vonatkozó részletes szabályokat külön jogszabály határozza meg.
(4)	A közbeszerzési eljárás során nem lehet áttérni egyik eljárási fajtáról a másikra.

Előzetes összesített tájékoztató
27. § 	
(1)	Az Egyetem a költségvetési év kezdetét követően előzetes összesített tájékoztatót - a XIV.Fejezet szerinti különös szabályok szerint eljáró Egyetemaz ilyen eljárások esetében időszakos előzetes tájékoztatót - készíthet az adott évre, vagy az elkövetkező legfeljebb tizenkét hónapra tervezett
a)	összes (a kivételi körbe nem tartozó és az uniós értékhatárokat elérő vagy meghaladó értékű) árubeszerzéseiről, ha annak becsült összértéke eléri vagy meghaladja az uniós értékhatárt;
b)	Kbt. 3. melléklet szerinti összes (a kivételi körbe nem tartozó és az értékhatárokat elérő vagy meghaladó értékű) szolgáltatás megrendeléséről, ha annak becsült összértéke eléri vagy meghaladja az uniós értékhatárt.
(2)	Árubeszerzés esetében az előzetes összesítést árucsoportonkénti bontásban kell elkészíteni, és az árucsoportot a Közös Közbeszerzési Szójegyzékre (a továbbiakban: CPV) történő hivatkozással kell megadni.

(3)	Szolgáltatás megrendelése esetében az előzetes összesítést a Kbt. 3. melléklet szerinti szolgáltatáscsoportonkénti bontásban kell elkészíteni.
(4)	Az Egyetem előzetes összesített tájékoztatót - a Kbt. XIV. Fejezet szerinti különös szabályok szerint lefolytatandó eljárások esetében időszakos előzetes tájékoztatót - készíthet a tervezett építési beruházás lényeges jellemzőiről, feltételeiről, ha az építési beruházás becsült értéke eléri vagy meghaladja az építési beruházásra irányadó uniós értékhatárt. Ha az Egyetem tájékoztatót készít, azt a tervezett építési beruházás megvalósítására vonatkozó döntést követően kell elkészítenie.
(5)	Az (1)a) és (1)b) pontjai szerinti közbeszerzési tárgyakról az előzetes összesített tájékoztatót együttesen és külön-külön is el lehet készíteni.
(6)	A (4) bekezdés szerinti előzetes összesített tájékoztatót külön kell elkészíteni.
(7)	Az előzetes összesített tájékoztatónak (időszakos előzetes tájékoztatónak) az Egyetem honlapján történő közzététele esetén az Egyetem köteles a hirdetmény a felhasználói oldalon megnevezésű hirdetményt - a Közbeszerzési Hatóságon keresztül - megküldeni az Európai Unió Kiadóhivatalának. Az előzetes összesített tájékoztató (időszakos előzetes tájékoztató) honlapon történő közzétételére ezen hirdetménynek az Európai Unió Kiadóhivatala részére elektronikus úton történő feladását követően kerülhet sor.
(8)	Az előzetes összesített tájékoztatót (időszakos előzetes tájékoztatót) tartalmazó hirdetmény közzététele nem vonja maga után az abban megadott közbeszerzésre vonatkozó eljárás lefolytatásának kötelezettségét.

Az uniós értékhatárt elérő értékű közbeszerzések szabályai

28. § 	
(1) Az uniós értékhatárt elérő értékű közbeszerzések szabályait a Kbt:
a)	nyílt eljárás esetében a 83. §-ban,
b)	a meghívásos eljárás esetében a 84.-88. §-okban,
c)	a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás esetében a 89.-93. §-okban
d)	a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás esetében a 94.-100. §-okban
e)	versenypárbeszéd esetén a 101.-107. §-okban,
f)	keret-megállapodásos eljárás esetén a 108.-110. §-okban,
g)	az építési koncesszióra vonatkozó különös szabályok esetében a 111.-113. §-okban, határozza meg.
A nemzeti eljárásrend
29. § 	
(1)	A Kbt. Harmadik Része szerint kell eljárni az uniós értékhatárt el nem érő és egyben a nemzeti értékhatárokat elérő értékű közbeszerzések megvalósításakor, valamint szolgáltatási koncesszió beszerzése esetében. A Kbt. Harmadik Része szerinti eljárás alkalmazható, továbbá olyan esetben, amelyre a Kbt. III. Fejezete azt lehetővé teszi [Kbt. 18. § (3) bekezdés; Kbt. 19. § (2) bekezdés].
(2)	A közbeszerzési eljárások lehetnek:
a)	hirdetménnyel induló közbeszerzési eljárást, vagy
b)	hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást kell lefolytatni.

(3)	A nemzeti eljárásrendbe tartozó közbeszerzésekre vonatkozó rendelkezések a Kbt. Harmadik rész, 119-123. §-ok alatt találhatók teljes körűen.
(4)	Az Egyetem a nemzeti eljárásrend szerinti közbeszerzési eljárásaiban a Kbt. 121. § (1) bekezdés b) pontja szerint jár el. Azaz a Kbt. Második Részében meghatározott szabályok szerint a Kbt. 122. §-ában foglalt eltérésekkel.

30. § 	
(1) Az eljárás engedélyezését követően, a Kbt. 120.§-ban foglalt kivétellel, ha a közbeszerzés becsült értéke árubeszerzés vagy szolgáltatás tekintetében eléri a huszonöt millió forintot, valamint építési beruházás esetében eléri a százötven millió forintot, azonban nem éri el a közösségi értékhatárt, hirdetménnyel induló közbeszerzési eljárás lefolytatása szükséges. Az ajánlattételi felhívás elkészítéséért a közbeszerzési bizottság a felelős.

Hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás
31. § 	
(1) A Kbt. 122.§ (7) bekezdésében foglaltak szerint hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás lefolytatására jogosult az alábbi feltételekkel:
a)	Az Egyetem hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárást az alábbi esetekben is
indíthat:
a)	az árubeszerzés vagy szolgáltatás becsült értéke nem éri el a huszonöt millió forintot vagy az építési beruházás becsült értéke nem éri el a százötvenmillió forintot;
b)	a beszerzés nyilvánosan közzétett, bárki által igénybe vehető és kivételesen kedvező feltételei csak rövid ideig állnak fenn, és az ellenszolgáltatás a piaci árakhoz képest lényegesen alacsonyabb, továbbá e kedvező feltételek igénybevétele az e rész szerinti eljárás alkalmazása esetén meghiúsulna;
b)	Aaa) pont szerinti esetben a Kbt. 100. § (1) bekezdés (ajánlattételi felhívás, ajánlattételre felhívni kívánt gazdasági szereplők nevéről, címéről, beszerzés becsült értékéről,valamint tárgyalásos eljárás alkalmazását megalapozó körülményekről szóló tájékoztató Döntőbizottságnak való megküldése) nem alkalmazandó. Az Egyetem az aa) pont szerinti esetben is köteles biztosítani a versenyt és legalább három ajánlattevőt ajánlattételre felhívni, valamint olyan gazdasági szereplőknek kell ajánlattételi felhívást küldeni, amelyek mikro-, kis- vagy középvállalkozásnak minősülnek, és amelyek aszerződés teljesítésére való alkalmasság feltételeit az Egyetem megítélése szerint feltehetőleg teljesíteni tudják.

c)	Az Egyetem a közbeszerzési eljárásban való részvétel jogát fenntarthatja az előző évben, árubeszerzés és szolgáltatás esetén százmillió forint, építési beruházás esetén egymilliárd forint, áfa nélkül számított árbevételt el nem érő azon ajánlattevők számára, akik teljesítésükhöz a jelen bekezdés szerinti feltételnek ugyancsak megfelelő alvállalkozókat vesznek igénybe, és akik az előírt alkalmassági követelményeknek a jelen bekezdés szerinti feltételeknek ugyancsak megfelelő más szervezet kapacitására támaszkodva felelnek meg.
d)	A c) pont építési beruházás és építési koncesszió esetében csak akkor alkalmazható, ha a beszerzés értéke nem haladja meg az ötszázmillió forintot.

32. § 	
(1)	A Kbt. 122.§ (7) bekezdés a) pontja szerint hirdetmény közzététele nélkül indítható tárgyalásos eljárás esetében az ajánlattevői kör kiválasztására a közbeszerzési bizottságot kell összehívni, amely meghatározza a választási szempontokat, amik a Kbt.-vel összhangban kiterjedhetnek gazdasági - pénzügyi, illetve műszaki - szakmai kitételekre.
(2)	A választási szempontok meghatározása során a szakmai felelős jelen szabályzat 19.§ szerinti piacfelmérést köteles elvégezni.
(3)	Az ajánlattevői kör meghatározása során figyelemmel kell lenni a piacfelmérés eredményére is.

Közbeszerzési eljárásokhoz kapcsolódó egyéb rendelkezések
33. § 	
(1) A közbeszerzési eljárásokhoz kapcsolódó egyéb tudnivalókat a Kbt. külön fejezetekben taglalja, így különösen:
a)	a közbeszerzési szerződések megkötése, tartalma, érvénytelensége, teljesítése és módosítása szabályait a Negyedik Rész,
b)	a közbeszerzésekkel kapcsolatos jogorvoslat szabályait az Ötödik Rész,
c)	a Közbeszerzési Hatósággal kapcsolatos rendelkezéseket a Hatodik Rész,
d)	a záró rendelkezéseket a Hetedik Rész tartalmazza teljes körűen.
Egyetemi közbeszerzési eljárások rendje
Közbeszerzési eljárás indításának feltételei
34. § 	
(1)	A közbeszerzési eljárás akkor indítható, ha az Egyetem rendelkezik a szerződés teljesítését biztosító anyagi fedezettel vagy olyan biztosítékkal, hogy a teljesítés időpontjában az anyagi fedezet rendelkezésére fog állni.
(2)	Az anyagi fedezet rendelkezésre állását a jóváhagyott közbeszerzési terv alapján a gazdasági főigazgató ellenjegyzésével igazolja.
(3)	Az eljárást megindító hirdetmény ellenjegyzése nélkül a közbeszerzési eljárás nem indítható meg.

Közbeszerzési eljárások lefolytatásának rendje
35. § 	
(1) A közbeszerzési eljárás jogszerűségéért, illetve a különböző eljárási cselekmények végrehajtásáért az eljárásban közreműködő személyek felelősséggel tartoznak.

Eljárás megindítása és dokumentáció elkészítése
36. § 	
(1)	A közbeszerzési eljárás akkor indítható meg, ha a beszerzéshez a forrás az Egyetem rendelkezésére áll, Európai Unió finanszírozásával és minisztérium által központi költségvetési támogatásból megvalósuló projektek esetén a pályázat nyertességéről szóló levél megérkezése, illetve a támogatási szerződés megkötése után.
(2)	A közbeszerzési eljárás tárgya szerinti szakmai szakértő felelős a közbeszerzés műszaki leírásának elkészítéséért.
(3)	A Közbeszerzési Terv és a közbeszerzés becsült értéke alapján a közbeszerzési bizottság meghatározza a Kbt. előírásainak megfelelő eljárási rendet, valamint az eljárás fajtáját.
(4)	A közbeszerzési bizottság a szakmai szakértő által átadott műszaki leírás alapján előkészíti a beszerzéshez tartozó egyedi megrendelést és továbbítja a jogász felé, aki az egyedi megrendelés és műszaki leírás alapján elkészíti a közbeszerzési szerződés tervezetét.
(5)	A végleges ajánlati/részvételi felhívást megjelenésre küldés, illetve hirdetmény közzététele nélkül indított három árajánlatos tárgyalásos közbeszerzési eljárás esetében az ajánlattevők felé megküldés előtt, a közbeszerzési bizottság köteles eljuttatni azt ismételt egyeztetésre a szakmai felelősnek és a jogásznak.
(6)	A szakmai felelős köteles az ajánlati/részvételi felhívás műszaki részét, különösen az ott meghatározott mennyiségeket összevetni a műszaki dokumentációban foglaltakkal, pályázat esetén a pályázati dokumentációban meghatározott vállalással, szükség esetén egyeztetni a pályázat felelősével. A jogász köteles a szerződéstervezetet ismételten összevetni az ajánlati/részvételi felhívással, ellentmondás esetén a közbeszerzési bizottsággal együtt az ellentmondást megszüntetni.
(7)	A végleges ajánlati/részvételi felhívást a közbeszerzési bizottság megküldi a gazdasági főigazgatónak, amelytől eltérni már nem lehet.
(8)	A közbeszerzési eljárás megindításáért, az ajánlati/részvételi felhívás és a közbeszerzési dokumentáció elkészítéséért és közzétételéért a hivatalos közbeszerzési tanácsadó, amennyiben ilyen az eljárásban nem vesz részt a közbeszerzési bizottság a felelős.
(9)	A dokumentáció közbeszerzési részének elkészítéséért a hivatalos közbeszerzési tanácsadó illetve a közbeszerzési bizottság, míg a közbeszerzés tárgya szerinti műszaki részért az eljárásba bevont szakmai szakértő, a szerződés tervezet elkészítéséért a jogász a felelős.
(10)	A műszaki leírás elkészítéséért a szakmai szakértő a felelős, köteles biztosítani a közbeszerzés tárgyára tekintettel a megfelelő szakértelmet. A műszaki leírás kidolgozása során a szakmai szakértő megvizsgálja, és lehetőség szerint alkalmazza a zöld közbeszerzésre vonatkozó környezetvédelmi szempontok beépítését.
(11)	A kiegészítő tájékoztatás megadása a közbeszerzési témákra irányuló kérdések tekintetében a közbeszerzési tanácsadó, illetve a közbeszerzési bizottság feladata, míg szakmai témákra irányuló kérdések tekintetében a szakmai szakértő feladata. A kiegészítő tájékoztatás tartalmáért a kérdésre válaszoló a felelős.
(12)	A közbeszerzési eljárás lebonyolításáért, dokumentálásáért, a közbeszerzéssel kapcsolatos tájékoztatási, jelentési kötelezettségek teljesítéséért a hivatalos közbeszerzési tanácsadó illetve a közbeszerzési bizottság felelős. A végleges, hivatalos közbeszerzési tanácsadó által átadott közbeszerzési dokumentációk irattárazásáért a rektor felelős a rektori hivatal útján.

Bírálat
37. § 	
(1)	Az ajánlatokra/részvételre jelentkezések beérkezésekor a bontási eljáráson az Egyetem részéről a kijelölt Közbeszerzési Bírálóbizottság vesz részt. A bontási jegyzőkönyv elkészítéséért a hivatalos közbeszerzési tanácsadó, illetve a közbeszerzési bizottság a felelős.
(2)	Az ajánlatokat a Közbeszerzési Bírálóbizottság értékeli. A Közbeszerzési Bírálóbizottsági tagok formailag bírálják a beérkezett ajánlatokat, valamint megállapítják az ajánlat érvénytelenségét a Kbt. 88. § (1) bekezdésében meghatározott esetekben, valamint a részvételre jelentkezés érvénytelenségét a Kbt. 115. § (1) bekezdésében meghatározott esetekben. Ha az ajánlat/jelentkezés érvénytelen a Közbeszerzési Bírálóbizottság nem értékeli a bírálati szempontok szerint, azonban a rektori hivatal az eljárás dokumentumaival együtt az érvénytelen ajánlatok/jelentkezések eredeti példányát is köteles megőrizni, irattárazni.
(3)	A hivatalos közbeszerzési tanácsadó, illetve közbeszerzési bizottság hiánypótlási felhívást küld ki az Ajánlattevőknek.
(4)	A Közbeszerzési Bírálóbizottság a hatályos Kbt. rendelkezéseinek megfelelően köteles biztosítani az ajánlattevők részére a hiánypótlás lehetőségét. A hiányok feltárása során a tőle elvárható legnagyobb gondossággal köteles eljárni. A hiánypótlás elmulasztásából, vagy nem megfelelőségéből adódó jogkövetkezményekért, amennyiben az eljárásban hivatalosközbeszerzési tanácsadó vett részt, akkor a tanácsadó, egyebekben a Közbeszerzési Bírálóbizottság tartozik felelősséggel. A Közbeszerzési Bírálóbizottság a hiánypótlási eljárásról, annak eredményéről, az eljárást lezáró döntésre vonatkozó előterjesztésében, Bírálóbizottsági jegyzőkönyvben külön köteles kitérni.
(5)	Ha az ajánlatban nyilvánvaló számítási hiba van, annak javítását a Közbeszerzési Bírálóbizottság végzi el úgy, hogy a közbeszerzés tárgya elemeinek tételesen meghatározott értékeit (az alapadatokat) alapul véve számítja ki az összesített ellenértéket. A számítási hiba javításáról a közbeszerzési bizottság az összes ajánlattevőt egyidejűleg, közvetlenül, írásban haladéktalanul tájékoztatni köteles. A számítási hibát, illetőleg annak kijavítását a Közbeszerzési Bírálóbizottság a Bírálóbizottsági jegyzőkönyvben külön rögzíti.
(6)	Az ajánlatok elbírálása során a Közbeszerzési Bírálóbizottság felvilágosítás kérhet az ajánlattevőktől, a Kbt.-ben meghatározott módon és esetekben.

(7)	Ha az ajánlat kirívóan alacsonynak értékelt ellenszolgáltatást tartalmaz, a Közbeszerzési Bírálóbizottság a Kbt.-ben meghatározott szabályok szerint köteles eljárni. Amennyiben a Közbeszerzési Bírálóbizottság valamely ellenszolgáltatást kirívóan alacsonynak minősített, azt a bírálati jegyzőkönyvben köteles rögzíteni.
(8)	Ha a Közbeszerzési Bírálóbizottság megítélése szerint az ajánlatnak a bírálati részszempontok szerinti valamelyik tartalmi eleme lehetetlennek vagy túlzottan magas vagy alacsony mértékűnek, illetőleg kirívóan aránytalannak értékelt kötelezettségvállalást tartalmaz, a Közbeszerzési Bírálóbizottság köteles a Kbt-ben rendelkezései szerint eljárni. A Bírálóbizottság - amennyiben nem tartja elfogadhatónak az indoklást - az eljárást lezáró döntést megalapozó szakvéleményében javasolja a rektornak az ajánlat érvénytelenné nyilvánítását. Az ajánlat érvénytelenné nyilvánításáról a rektor dönt.
(9)	Amennyiben a Közbeszerzési Bírálóbizottság az általa lefolytatott eljárás során, a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.) 11. §-a, vagy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 81. cikke szerinti rendelkezések nyilvánvaló megsértését észleli vagy azt alapos okkal feltételezi, köteles azt - a Tpvt. bejelentésre vagy panaszra vonatkozó szabályai szerint - jelezni a Gazdasági Versenyhivatalnak.
(10)	A kartellgyanú fennállásáról a Közbeszerzési Bírálóbizottság dönt, amely alapján értesíti Gazdasági Versenyhivatalt.
(11)	A bizottsági ülésen a Közbeszerzési Bírálóbizottság az érvényes ajánlatokat műszaki szakmai szempontok és a bírálati szempontok alapján áttekinti, a jogász a szerződéses feltételek elfogadását, illetve az esetleges szerződésmódosítási javaslatokat megvizsgálja, együttesen értékelik az ajánlatokat, majd a bírálati lapokat a Bírálóbizottság tagjai egyenként kitöltik és aláírásukkal látják el. A Közbeszerzési Bírálóbizottság tagjai a bírálati szempontok alapján történő értékelés után írásbeli szakvéleményt készítenek, és döntési javaslatot adnak. A Közbeszerzési Bírálóbizottsági ülésről jegyzőkönyv készül, amelynek részét képezik a bírálati lapok, a szakvélemények és a döntési javaslatok.
(12)	A Közbeszerzési Bírálóbizottság a bírálati jegyzőkönyvet eljuttatja a rektor és a gazdasági főigazgató részére, akik egyhangúlag meghozzák a közbeszerzési eljárást lezáró döntést.
(13)	Eredménytelen az eljárás a Kbt. 92. §-ban felsorolt esetekben.

Szerződéskötés
38. § 	
(1)	Ha rendelet vagy utasítás olyan szabályokat tartalmaz szerződéskötés folyamatára, előzményeire, feltételeire, szerződés kötelező tartalmi elemeire vagy szerződés teljesítésére vonatkozóan, amelyek nem egyeztethetők össze a Kbt-vel, akkor a Kbt. hatálya alá tartozó ügyekben kizárólag a Kbt. kell alkalmazni.
(2)	A közbeszerzési szerződés megkötésére, tartalmára, teljesítésére, módosítására vonatkozóan minden esetben figyelemmel kell lenni a Kbt. Negyedik Részében foglaltakra.
(3)	A közbeszerzési eljárás eredményeként kötendő szerződést (a továbbiakban: szerződés) az eljárás nyertes szervezetével a közbeszerzési eljárásban közölt végleges feltételek, szerződéstervezet és ajánlat tartalmának megfelelően. A szerződés megkötésére az ajánlati kötöttség időtartama alatt kell, hogy sor kerüljön, azonban nem köthető meg az írásbeli összegezés megküldését követő tizedik napnál korábbi időpontban.
(4)	A gazdasági főigazgató ellenjegyzi az MKE szerződéskötéseit és kötelezettség vállalást tartalmazó nyilatkozatait. Meg kell tagadnia az ellenjegyzést, ha a tervezett szerződés vagy kötelezettségvállalás fedezete nem biztosítható, vagy ha az MKE működését veszélyezteti, illetve jogszabályba ütközik.
(5)	A nyertes ajánlattevővel az MKE nevében a szerződést a rektor írja alá és a gazdasági főigazgató ellenjegyzi.
Belső ellenőrzés
39. § 	

(1)	A közbeszerzési eljárások előkészítésének, lefolytatásának és dokumentálásának - a Kbt. és jelen Közbeszerzési Szabályzat szerinti - szabályszerűségét a belső ellenőrzés rendszerében kell ellenőrizni.
(2)	A közbeszerzési eljárások belső ellenőrzési rendszerben történő ellenőrzése a belső ellenőr hatáskörébe tartozik. Szabálytalanság észlelése esetén a belső ellenőr köteles haladéktalanul tájékoztatni a rektort.
(3)	A lefolytatott közbeszerzési eljárásokat a belső ellenőrzés keretében évente tételesen ellenőrizni kell, amely kiterjed az eljárások szabályszerűségének vizsgálata mellett az elbírálás szempontjainak kiválasztására és azok érvényesítésére, valamint a szerződések megkötésére, módosítására és teljesítésére.
(4)	Az ellenőrzés kiterjed különösen az eljárások szabályszerűségére, az elbírálás szempontjainak kiválasztására, és azok érvényesítésére, valamint a szerződések megkötésére, módosítására és teljesítésére.

A közbeszerzési értékhatárt el nem érő beszerzések rendje

(1)	A közbeszerzési értékhatárt el nem érő beszerzések rendjére vonatkozóan a Magyar Képzőművészeti egyetem négyfajta eljárást alkalmazhat: 
a)	Közbeszerzési eljárást folytat le;
b)	Központosított közbeszerzésen keresztül bonyolítja a beszerzést;
c)	Egyszerűsített beszerzést folytat le;
d)	Külön eljárás nélkül, közvetlen beszerzéssel él (100 000,- Ft alatti beszerzések).
(2)	A 100 000,- Ft nettó értéket el nem érő beszerzés esetén a beszerzést bonyolító (kötelezettség vállalással felruházott) szervezeti egységnek ugyan nincs ajánlatkérésre vonatkozó kötelezettsége, de a beszerzés során minden esetben törekednie kell az intézmény számára legelőnyösebb beszerzési forrás felkutatásáról.
Az egyszerűsített beszerzés szabályai
40. § 	

(1)	Egyszerűsített beszerzési eljárást lehet alkalmazni a 100 000,- Ft feletti nettó értéket meghaladó, de a közbeszerzési értékhatárt el nem érő beszerzések esetén.
(2)	Az egyszerű beszerzés során a beszerzésre felhatalmazott (kötelezettség vállalással felruházott) illetékes szervezeti egység köteles legalább 3 potenciális ajánlattevőtől ajánlatot bekérni, és közülük az intézmény számára legelőnyösebb ajánlatot tevőt kiválasztani. A szervezeti egység vezetője mind az ajánlatkérés során, mind az ajánlatok elbírálásánál segítséget kérhet az egyetem más egységeitől (pl. jogi iroda, GH, stb.)
(3)	A 100 000,- Ft nettó értéket meghaladó, de közbeszerzési értéket el nem érő beszerzések esetén azt, hogy egy adott beszerzési témánál mely eljárást kell alkalmazni, az adott beszerzés tárgyában illetékes szervezeti egység vezetője és a gazdasági főigazgató közösen dönti el a beszerzés paraméterei függvényében. 
A nettó ötvenmillió forint értéket elérő, nem közbeszerzés-köteles beszerzések
41. § 	

(1)	A Kbt. által meghatározott számítási mód szerint nettó ötvenmillió forintot elérő értékű azon beszerzések körében, amelyekre nem közbeszerzési eljárásban kerül sor, a szerződésmegkötését, illetve módosítását az illetékes minisztériummal engedélyeztetni kell.
(2)	A minisztériummal történő egyeztetés lebonyolításáért a gazdasági főigazgató a felelős.

Hatályba léptető és záró rendelkezések

(1)	A jelen szabályzat az elfogadás napján lép hatályba. Rendelkezéseit csak a hatálybalépését követően indított közbeszerzések esetében – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – kell alkalmazni. 
(2)	A bírálóbizottságra, a közbeszerzési bizottságra, valamint a döntéshozókra vonatkozó rendelkezéseket a folyamatban lévő közbeszerzésekben is alkalmazni kell.
(3)	Az MKE-en a közbeszerzési eljárásban részt vevő személyek és szervezetek kötelesek a vonatkozó jogszabályok és a jelen szabályzat előírásait áttanulmányozni, értelmezni és az azokban foglaltak szerint a tőlük elvárható gondossággal eljárni.
(4)	A szabályzat által érintettek – amennyiben megítélésük szerint szükségessé válik a jelen szabályzat kiegészítése, vagy módosítása – észrevételeikkel a szabályzat elkészítéséért felelős személyhez fordulhatnak, akinek kötelessége a javaslatokat megvizsgálni, és a szükséges lépéseket megtenni.
(5)	Jelen szabályzatban nem szabályozott kérdésekben a Kbt. és a vonatkozó jogszabályok az irányadóak.
(6)	Jelen szabályzatot a Szenátus 2012. január 31-i ülése jóváhagyta azzal, hogy a szabályzat 2012. január 31-én lép hatályba.

Mellékletek:
Bizottsági tag megbízása
(közbeszerzés tárgya)

1.	A közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. tv. 22. § (3) bekezdésében foglaltakra
hivatkozva, a Magyar Képzőművészeti Egyetem Közbeszerzési Szabályzata alapján
az Egyetem fenti tárgyú közbeszerzési eljárásában megbízom az alábbi személyt, hogy
az eljárásban a ……………………… bizottság ……………………. szerinti szakértelemmel rendelkező
tagjaként részt vegyen:
Név:	
Lakcím:	
2.	Megbízott a megbízást elfogadja.
3.	A megbízás az eljárás lezárásáig tart.
4.	Megbízott a közbeszerzésekről szóló 2011.évi CVIII. törvény, valamint a Magyar Képzőművészeti Egyetem Közbeszerzési Szabályzatának alapján jogosult és köteles eljárni

Kelt:

………………………………
Megbízó	………………………………
Megbízott	

Előttünk mint tanúk előtt:

Tanú1:
Név:
Lakcím:	Tanú2:
Név:
Lakcím:	

Összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozat

(közbeszerzés tárgya)

Alulírott
Név:	
Lakcím:	
A Magyar Képzőművészeti Egyetem, mint Ajánlatkérő fenti tárgyú közbeszerzési eljárásával kapcsolatban, mint az eljárás előkészítésébe/eljárásba bevont személy kijelentem, hogy velem szemben a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvényben (Kbt.) meghatározott összeférhetetlenségi ok nem áll fenn.

Kbt. 24.§
(2)	Összeférhetetlen és nem vehet részt az eljárás előkészítésében és lefolytatásában az
ajánlatkérő nevében olyan személy vagy szervezet, amely funkcióinak pártatlan és tárgyilagos
gyakorlására bármely okból, így különösen gazdasági érdek vagy az eljárásban részt vevő
gazdasági szereplővel fennálló más közös érdek miatt nem képes.

(3)	Összeférhetetlen és nem vehet részt az eljárásban ajánlattevőként, részvételre
jelentkezőként, alvállalkozóként vagy az alkalmasság igazolásában részt vevő szervezetként az
ajánlatkérő által az eljárással vagy annak előkészítésével kapcsolatos tevékenységbe bevont
személy vagy szervezet, ha közreműködése az eljárásban a verseny tisztaságának sérelmét
eredményezheti.

Egyúttal kijelentem, hogy a fenti közbeszerzési eljárás során tudomásomra jutott információkat kizárólag az eljárásban használom fel, és a tudomásomra jutott üzleti titkot megőrzöm.
Kelt:

………………………………
Megbízott	

Előttünk mint tanúk előtt:

Tanú1:
Név:
Lakcím:	Tanú2:
Név:
Lakcím:	

Bírálóbizottsági jegyzőkönyv

I. Alapvető információk
1.	Ajánlatkérő megnevezése
2.	A közbeszerzés tárgya
3.	A Bírálóbizottság ülésének helye
4.	A Bírálóbizottság ülésének ideje
5.	Az eljárás megindítására vonatkozó információ
6.	A j jegyzőkönyv felvételekorjelenlévő személyek
7.	Ajánlattevők megnevezése
8.	A közbeszerzési eljárás cselekményeire vonatkozó információk (különösen: ajánlatok bontása, hiánypótlás, előzetes vitarendezés, iratbetekintés, irreálisan ajánlati elemre történő rákérdezés)

II.	Eljárási döntésre irányuló javaslatok
1.	A Bírálóbizottság érvényességre és alkalmasságra vonatkozó javaslatai.
2.	A Bírálóbizottság érvénytelenségre vonatkozó javaslatai és az érvénytelenség Kbt. 74.§ szerinti indokolása.

III.	Érdemi döntésre irányuló javaslatok
1.	Az eljárás eredményes. Az érvényes ajánlatot tevő ajánlattevők közül a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatást tartalmazó / összességében legelőnyösebb ajánlatot adta (az eljárás nyertese):	

2.	Következő legkedvezőbb ajánlatot tevő (adott esetben)
Az eljárás a Kbt. 76.§	pontja alapján eredménytelen.
Kelt:
………………………………
Megbízott	

Előttünk mint tanúk előtt:

Tanú1:
Név:
Lakcím:	Tanú2:
Név:
Lakcím:	

	sz. Bírálati lap /minta/
(a bírálati lapok a bírálóbizottsági jegyzőkönyv elválaszthatatlan részét képezik)

Bírálóbizottság tagja:		
Lakcíme:		
1.	Ajánlatkérő megnevezése
2.	A közbeszerzés tárgya
3.	Az eljárás megindítására vonatkozó információ
4.	Ajánlattevők megnevezése
5.	Bírálati szempont meghatározása

6. A Bírálóbizottság tagjának - az értékelési javaslatban foglaltak megismerését követő javaslata az ajánlattevők ajánlatainak érvényességérevonatkozóan (X-szel jelölve):

Ajánlattevő	Érvényes	Érvénytelen	

			

Indokolás:

7. Érvényes ajánlatot tevő ajánlattevők ajánlatainak ismertetése:

Ajánlat 1.
Ajánlattevő neve Ajánlattevő székhelye
Az ajánlat értékelésre kerülő tartalmi elemei

Ajánlat 2.
Ajánlattevő neve Ajánlattevő székhelye
Az ajánlat értékelésre kerülő tartalmi elemei

Ajánlat 3.
Ajánlattevő neve Ajánlattevő székhelye
Az ajánlat értékelésre kerülő tartalmi elemei

8. A Bírálóbizottság tagjának - az értékelési javaslatban foglaltak megismerését követő javaslata az eljárás eredményérevonatkozóan:

Indokolás:
Döntéshozatali záradék /minta/

(a döntéshozatali záradék a bírálóbizottsági jegyzőkönyv elválaszthatatlan részét képezi)
1.	Ajánlatkérő megnevezése:
2.	A közbeszerzés tárgya:
3.	A Bírálóbizottság elnöke a bírálóbizottsági jegyzőkönyvben meghatározott eljárási és érdemi döntési javaslatoknak megfelelően előterjeszti Döntéshozónak, hogy a közbeszerzési eljárásban a bírálóbizottsági jegyzőkönyvvel azonos tartalmú döntést hozzon.
4.	Döntéshozó indítványozza a bírálóbizottsági jegyzőkönyvben javasoltakkal azonos tartalmú eredmény kihirdetését.

5. Az eljárást lezáró döntés:

5.1. A közbeszerzési eljárás eredményes, az érvényes ajánlatot tevő ajánlattevők közül a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatást/összességében legelőnyösebb ajánlatot tartalmazó ajánlatot adó ajánlattevő, azaz jelen közbeszerzési eljárás nyertese:

5.2. Következő legkedvezőbb ajánlatot tevő (adott esetben)

Az eljárás a Kbt. 76.§ …pontja alapján eredménytelen.	

Kelt:
	………………………………
bírálóbizottsági tag	

Előttünk mint tanúk előtt:

Tanú1:
Név:
Lakcím:	Tanú2:
Név:
Lakcím: